Hasonló termékek
A japán modernizáció ideológiája
FARKAS MÁRIA ILDIKÓ egyetemi docens történelem, angol és japán szakon végzett az ELTE-n, majd történelemtudományból szerezte meg PhD fokozatát. A KRE BTK Keleti Nyelvek és Kultúrák szak oktatója, oktatási és kutatási területe a modern japán történelem, a japán-magyar kapcsolatok története, a japán kultúrtörténet és összehasonlító kultúratudomány.
Hiedelem és hagyomány
Bevezetés a világrendszer-elméletbe
A könyv diákoknak, társadalomtudósoknak és nem szakmabeli érdeklődő olvasóknak egyaránt ajánlható, belőle első kézből kapható teljes áttekintés napjaink társadalomtudományának egyik meghatározó paradigmájáról.
Bevezetés két szociálantropológiai elméletbe
A Bevezetés két szociálantropológiai elméletbe rendhagyó mű. Bár egyetemi tankönyvnek íródott, valójában jóval több, mint amit a „bevezetés" cím sugall. Benne a 20. századi szociálantropológia egyik legnagyobb mestere, a rokonságkutatás két legfontosabb irányzatának, a Rivers tői Radcliffe-Brownig húzódó angolszász strukturalista-funkcionalista, valamint az ezt követő, Lévi-Strauss nevével fémjelzett (francia) strukturalista iskolának a műhelyébe vezeti be olvasóit - széles és személyes látképet adva ezen keresztül az antropológiai kutatások alfájának és ómegájának számító rokonságkutatások fő kérdéseiről, módszertanáról, eddigi eredményeiről és napjainkban zajló, heves szakmai vitáiról.
Pannóniai vallástörténet
A könyv kutatási témái közül a legjelentősebbnek, a római vallástörténetnek pannoniai szintézise. Ezzel a Magyar Tudományos Akadémiától akadémiai doktori címet nyert (2005), a Magyarországon elérhető legmagasabb tudományos minősítést. Emléktáblája áll a PTE Botanikus kertjében és a fertőrákosi mithraeum előtt.
A varázsmese történeti gyökerei
"Mindig arra igyekeztem rámutatni, hogy a varázsmesék [...] egy egységes rendszer részei, és egyetlen kompozíciós séma szerint épülnek fel. Következésképpen nem is igen beszélhetünk különálló mesetípusok keletkezéstörténetéről, sokkal inkább a varázsmesék hagyományrendszerének történetiségéről. A varázsmese történeti gyökerei című munkámat is ennek a kérdésnek szenteltem.”
Vidékiek és városiak
A tudás- és imázshasználat hatásai a vidéki Magyarországon
A kötet tanulmányai a nemzetközi tudományos gyakorlatra támaszkodva kisebbfajta fordulatot hoznak a hazai vidékkel foglalkozó tudományok témaválasztásában. A vidék kutatása a vidékről szóló tudásnak és képzeteknek a kutatása is. Ahogy és ami megjelenik a kollektív gondolkodásban és a képzetekben sok esetben az a vidék vagy azzá válik a vidék.
Szülsz
Animista víziók és aszketikus hétköznapiság feszülnek egymásnak. Vágyak, tünékeny és traumatikus emlékek, reflexiók és álmok káoszából fokról fokra kibontakozik egy élet egyszeri és összetéveszthetetlen rajzolata, azé a férfié, akinek az otthona - Magyarország helyett Norvégia -, a nyelve - a norvég helyett a magyar - és az élete - a sajátja helyett a családjáé - idegen lett, hogy végül ebben az idegenségben találja meg a hazautat. A kötet nyolcévnyi hallgatást tör meg.
Leírás
A kötet szövegeiben összekötő vagy akár közösnek tekinthető vonás a képiség státuszára,
illetve a reprezentáció módozataira való visszatérő rákérdezés különféle történeti és
kulturális szituációkban.
Az egyes írásokban kitérek a késő modernségben a látáshoz kapcsolódó ismeret- és
lételméleti ellentmondásokra, illetve a mediatizáció kapcsán napjainkban a kép jelentéséhez
fűződő megkerülhetetlen értelmezésigényre. A továbbiakban szó esik a hagyományos, a
mediális és a digitális kép eltérő ontológiai, episztemológiai és esztétikai különbségeiről is. A
gyermekkor képi reprezentációjáról való gondolkodás során a történeti előzmények nyomán
az elmúlt három-négy évtized vizuális ábrázolásait tekintem át elsősorban olyan módon,
hogyan láttatják a gyermeket a késő modern társadalmakban a digitalizációval
összefüggésben. A következő írások a kreatív gazdaság, illetve a Slow-mozgalom napjainkban
elterjedt fogalmai mögötti jelenségvilágot tekintik át (ön)reprezentáció és
nyilvánosságteremtés kontextusában. Egy írásomban a mese színterét vizsgálva nézem meg
meggyőzés és fantasztikum alakzatait, majd mindezt alkalmazva egy kortárs magyar
rövidfilmet értelmezek. A kötetben helyet kap a női képzőművészek térfoglalási
stratégiájának bemutatása két kortárs magyar alkotó munkáiban, majd ezt követően a nők
modern kori politikai-gazdasági küzdelmeit és ezekben a nyilvánosság döntő szerepét
megörökítő két film összehasonlító elemzésére vállalkozom. Könyvem záró tanulmányában a
hagyományos népi kultúra erotikus szimbolikájának újabb értelmezési lehetőségét mutatom
be. Ehhez kapcsolódó, és talán a többi írásra is érvényesíthető következtetésem, hogy az
ábrázolás, a reprezentáció módozatai – sok egyéb mellett – a temporalitás
megkerülhetetlenségére is emlékeztetnek bennünket.
A szerzőről: Molnár Csilla, PhD. a Soproni Egyetem docense. Fő kutatási területe a
kommunikációtudomány. Eddig megjelent kötetei: A vasfüggöny két oldalán (2013); A
részlet látványa (2019).
Paraméterek
Szerzők(vesszővel elválasztva) | Molnár Csilla |
Megjelenés | 2022 |
Terjedelem | 120 oldal |
Kötészet | kartonált |
ISBN | 978-963-414-840-1 |